Україну запросять до НАТО лише після того, як дійдуть згоди, що таке “завершення війни”.
Доки союзники України, які є членами НАТО, не дійдуть згоди щодо кінцевої мети відсічі російської агресії, запрошення до Альянсу із конкретними датами чекати не варто. Про це Gazeta.ua розповів політичний експерт Андрій Сеньків.
На його думку, також проти оголошення дат – наявні фундаментальні розбіжності між нашої країною та партнерами, які саме обставини будуть вважатися закінченням війни.
“Позиція більшості держав-членів Альянсу полягає в тому, щоб уникнути ядерної війни та безпосереднього військового зіткнення НАТО з РФ в російсько-українській війні. І хоча деякими державами Європи достатньо серйозно обговорюється ідея направлення своїх військ в Україну, у цьому випадку, навряд чи буде відповідне рішення або рекомендацією Альянсу, як і не буде явного та офіційного залучення органів та підрозділів НАТО”, – зазначив експерт.
ЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: Вступ України до НАТО: стали відомі точні терміни?
Як вважає Андрій Сеньків, на даному етапі наших взаємовідносин хорошим результатом були б:
– наявність в НАТО конкретної та рішучої позиції і відповідної заяви щодо можливого застосування Росією ядерної зброї поблизу кордонів Альянсу, в Україні зокрема;
– більша рішучість та менша обережність щодо питання членства України в НАТО. Протилежне сприймається як те, що РФ все ще “має право вето” з цього питання, лиш воно щороку дорожчає.
“Відсутність такого результату, включно із причинами перепон, які виникають при додаванні кожної нової позиції до номенклатури військово-технічної допомоги Україні, на Сході сприймаються як слабкість. А слабкість провокує”, – застеріг він.
З іншого боку, прийняття України до НАТО викликає занепокоєння країн-членів через те, що виникають колізії при застосуванні статті Північноатлантичного договору до тимчасово окупованих територій, зазначає Андрій Сеньків. Адже, якщо захист НАТО на них не діятиме, це неприйнятно не лише для України, але й для членів Альянсу.
“Правомірні дії України з відновлення територіальної цілісності однаково поставлять захищений “тил” навіть під неядерний удар, що повинно задіяти статтю 5 Договору. Певна гнучкість чи винятки до застосування цієї статті сприйматимуться як поступки агресору та підважить довіру до Вашингтонського договору”, – наголосив експерт.
З огляду на це, НАТО запропонує Україні на Вашингтонському саміті розширені моделі вже існуючої військово-технічної допомоги та співпраці. При цьому наявні та майбутні угоди України про співробітництво у сфері оборони й безпеки не є замінником членства в НАТО і навіть не є оборонно-безпековими договорами. Адже в них відсутні не лише елементи стримування, ядерного зокрема. Але й подекуди елементи, що вимагатимуть безпосереднього залучення іноземного контингенту для протидії агресії, включно із розташуванням цього контингенту на території України.
Торік у Вільнюсі відбувся саміт Північноатлантичного альянсу. Україна стане членом НАТО без необхідності плану дій щодо членства, сказано у підсумковому комюніке.
У січні відбулося засідання Ради Україна-НАТО. Тоді Столтенберг заявив про подальше зміцнення оборони України.